OBSAH
SLADIT !!!!!
III.
Návrh Národní politiky výzkumu a vývoje České republiky na léta 2004-2008
[1] Národní politika výzkumu a vývoje České republiky (dále NPVaV) formuluje vztah našeho státu k výzkumu a vývoji (VaV) ve střednědobé perspektivě. Politika vyjadřuje zásady vlády pro oblast VaV, ze kterých vychází státní správa při realizaci opatření týkajících se této oblasti. Je určena útvarům ministerstev a jiných správních orgánů i jejich pracovníkům jako východisko pro přípravu resortních koncepcí VaV a pro postupné naplňování jednotlivých cílů a podporu priorit těchto koncepcí. Zároveň poskytuje institucím, organizacím a pracovníkům VaV rámcovou informaci pro strategické rozhodování nebo vypracování a následnou realizaci jejich [h1]záměrů v badatelské činnosti nebo jiném výzkumu (včetně infrastruktury), vývoji a potažmo i v inovacích a dalších s VaV souvisejících oblastech. Národní politika slouží rovněž jako výchozí podklad pro přípravu regionálních koncepcí VaV.
[2]
NPVaV využívá analýzy hodnocení plnění národní
politiky z roku 2000, dopadu VaV na konkurenceschopnost a přehledu hodnocení
VaV v České republice v zahraničních dokumentech. Tyto aspekty byly detailně
popsány v dokumentu Analýza dosavadního vývoje a stavu výzkumu a vývoje v České
republice a jejich srovnání se zahraničím (dále jen Analýza). Z tohoto
dokumentu Národní politika výzkumu a vývoje v České republice pro období
2004-2008 vychází.NPVaV vychází z analýzyvztahu VaV k
ekonomické výkonnosti, hodnocení plnění národní politiky z roku 2000 a
přehledu hodnocení VaV v České republice v zahraničních dokumentech. Tyto
aspekty byly detailně popsány v dokumentu Analýza dosavadního vývoje a stavu
výzkumu a vývoje v České republice a jejich srovnání se zahraničím (dále jen
Analýza), ze kterého Národní politika výzkumu a vývoje v České republice pro
období 2004-2008 vychází.
[3] NPVaV je i souborem informací pro orgány OECD a EU a vyjadřuje míru připravenosti na mezinárodní spolupráci a míru shody priorit a cílů v oblasti VaV správních a jiných úřadů a dalších institucí řídících nebo spravujících oblast VaV v České republice s obdobnými institucemi v zahraničí, především v rámci Evropského výzkumného prostoru (European Research Area - ERA).
[4] Politika výzkumu a vývoje je standardní součástí integrovaného systému národních politik týkajících se hlavních oblastí fungování společnosti ve většině vyspělých zemích. Především se jedná o provázanost politiky VaV s politikou vzdělávací a inovační, dále politikou zaměstnanosti, informační politikou, politikou průmyslu a obchodu a dalšími oblastmi. V zemích Evropské unie je prohlubována vzájemná kompatibilita a propojenost těchto politik. Vrámci Evropského výzkumného prostoru, zahrnujícího jak členské, tak i kandidátské země, jsou pak vzájemně propojovány národní politiky VaV včetně jejich vazeb na ostatní národní politiky.
[5] V souvislosti s předpokládaným vstupem České republiky do EU proto čeká naši zemi plné začlenění do systému provázaných národních politik VaV a souvisejících oblastí (vzdělávání, inovace, podnikání, zaměstnanost, hospodářství a další). Tato systémová integrace, vyjádřená Lisabonskou strategií, sleduje následující hlavní dopady na společnost:
- konsolidace a sjednocení ekonomických podmínek (včetně požadavků na výzkum a zvyšování kvalifikace),
-
stimulace k vytváření, difúzi, absorpci, rozšíření a zužitkování
znalostí (včetně prohlubování spolupráce uvnitř evropského výzkumného
i inovačního a inovačního prostoru v Evropě, podpory
inovačního podnikání a podpory investic do lidských zdrojů),
- zlepšení pracovních podmínek a sociálních jistot (včetně zlepšení kvality života, zaměstnanosti a rovných příležitostí ve VaV).
[6] Se
začleňováním do ERA je na Českou republiku kladen požadavek na přebírání
určitých metodických postupů sloužících k přípravě a monitorování národních
politik VaV (přebírání
postupů v rámciOtevřené metody koordinace, benchmarking, vytvoření informačního systému, benchmarking,
určování priorit výzkumu a vývoje sofistikovanými postupy a
příprava, analýza a hodnocení výzkumných programů) stejně jako i jejich
realizaci (propojování národních a rámcových programů). Plnění těchto
metodických požadavků by mělo umožnit dosažení hlavních koncepčních cílů
národní politiky pro oblast VaV a její úspěšnou realizaci.
[7]
Lisabonská strategie patří bezesporu mezi
nejdůležitější vnější faktory ovlivňující formulaci národní politiky VaV České
republiky, tj. kandidátské země na prahu vstupu do EU. Tato strategie byla
vyhlášena na jednání Evropské rady v Lisabonu dne 23.-24. března 2000.
Jejím cílem je vytvoření celosvětově vysoce konkurenceschopné ekonomiky
v rámci EU založené na znalostní společnosti a schopné trvalého růstu při
současném vytváření nových pracovních míst. . Státní a průmyslový výzkumVýzkum ze státních i
podnikatelských zdrojů jsou je esenciálním klíčovým faktorem při vytváření nových
znalostí a hrají stěžejní roli při přechodu k ekonomice založené na
znalostní společnosti. Cíle této
strategie a dílčí postupy její realizace byly vyjádřeny v závěrech
Barcelonského jednání Evropské rady z 15.‑16. května 2002.
V březnu 2003 pak na základě Lisabonské strategie a Barcelonských cílů tato rada předložila vypracovalapředložilaEvropské Evropská komisi komise
Evropské radě akční
plán (dále uváděn jako Akční plán pro (dále uváděn jako Akční plán pro Evropu -viz předkládací zpráva)Evropu)na odstranění hlavních slabin VaV
v evropských zemích. Tyto slabiny, které jsou chápány jako příčina
váhavosti investorů podporovat VaV, jsou společné členským i kandidátským zemím
EU, Českou republiku nevyjímaje. Jako typické slabiny jsou uváděny nedostatky a
malá flexibilita profesionální kariéry výzkumníků, které vypuzují špičkové
pracovníky do zámoří, dále roztříštěnost a nízká rozlišitelnost excelentního
výzkumu i obtíže, se kterými se setkávají technologicky špičkové malé a střední
podniky při získávání podpory pro svůj výzkum a inovace. V neposlední řadě
patří mezi uváděné slabiny i nedostatečné vědomosti pracovníků a manažerů
výzkumu v oblasti duševního vlastnictví a šíření výsledků VaV do praxe. Řada
opatření vyplývajících z Akčního plánu pro Evropu byla využita i při
přípravě tohoto návrhu Národní politiky
výzkumu a vývoje České
republiky na období 2004-2008.
[8] Implementace Lisabonské strategie je spojována především s jedním z nejobtížnějších Barcelonských cílů: do roku 2010 zajistit v Evropské unii podporu VaV ve výši 3% HDP, přičemž 1% by mělo jít z veřejných zdrojů.
[9]
Požadavky EU na realizaci Barcelonských cílů se
stávají aktuální v době, kdy dochází
v České republice k reformě veřejných financí a s ní
spojenýmirestrikcemi ve restrikcím ve státním rozpočtu ve
střednědobém horizontu, včetně VaV. Cílem je plnit úkoly Paktu rozvoje a stability EU, tj.
snížení rozpočtových schodků a veřejné zadluženosti. . Z toho
vyplývá potřeba formulovat zásady národní politiky výzkumu a vývoje České
republiky ve zcela novém, obtížném a těžce předvídatelném prostředí stagnace mírného růstu veřejných
výdajů na tuto oblast v tříletém horizontu s perspektivou nárůstu
veřejných prostředků v dalším období. Tyto podmínky jsou značně jiné než
v období minulém, kdy se předpokládal zcela konkrétní a časově
naprogramovaný růst prostředků na VaV. Proto je důležitým úkolem této
národní politiky sloučit ambice a nezbytné strategické cíle českého VaV
v kontextu Barcelonských cílů s realitou veřejné podpory VaV
v současné stagnující výši.
[10]
Pokud bude růst veřejných výdajů na VaV postupovat i po roce
2006 současným tempemtrvale docházet ke stagnaci veřejných
výdajů na VaV v České republice, budou velmi obtížně
splnitelné ty z Barcelonských cílů, které jsou spojeny se zmíněným
nárůstem veřejných prostředků na 1% HDP. do roku 2010. Jedná se především o plnění nových, finančně
dosud nezajištěných úkolů, které jsou spojeny s nárůstem veřejných
prostředků na VaV a jeho infrastrukturu, a dále v určité míře o podporu
podnikatelského výzkumu a vývoje podílovým způsobem (část nákladů je hrazena
z veřejných zdrojů a zbytek ze soukromých zdrojů). Na druhé straně však
podpora soukromých investic do VaV vytvořením vhodných rámcových podmínek může
výrazným způsobem ovlivnit naplnění Barcelonských cílů v oblasti
financování z nestátních zdrojů (nárůst neveřejných výdajů na 2%HDP do roku 2010). Rozvoj Míra rozvoje některých
forem nepřímé podpory VaV, především těch, které ve svých důsledcích mohou
snižovat výdaje
přímépodporu
přímou, (daňové úlevy atd.) je rovněž ovlivněna současnou finanční politikou současně v rámci probíhající reformou reformy veřejných financí., . která počítá s jednotnou daňovou
politikou. Proto v oblasti nepřímé podpory lze pouze
navrhnout možná opatření, která budou eventuálně realizována za situace
příhodné k zavedení daňových výjimek pro VaV.
[11]I přes současné úsilí o snížení schodku veřejných rozpočtů se Česká republika hlásí k Lisabonské strategii. Proto i hlavní obecný cíl NPVaV je přispět k vytvoření ekonomicky vysoce kompetitivní společnosti při zachování sociální soudržnosti.
[12]Podle zákona č. 130/2002 Sb., o podpoře výzkumu a vývoje, jsou priority VaV realizovány prostřednictvím Národního programu výzkumu. Národní program výzkumu bude končit až v roce 2009 a řídí se prioritami národní politiky z roku 2000.Tato národní politika určuje priority, ze kterých budou vypracovány jednotlivé tématické části Národního programu výzkumu II (NPV II), který bude zahájen v roce 2006. Systémové priority dané touto národní politikou budou zohledněny při přípravě průřezových programů NPV II . Jako systémové priority pro období platnosti této národní politiky byly zvoleny tyto oblasti:
- lidské zdroje,
- mezinárodní spolupráce ve VaV,
- regionální aspekty VaV[1],
- využití výsledků VaV v praxi,
- hodnocení výzkumu.
[13]Prioritní tématické oblasti pro NPV II byly stanoveny metodou technology foresight[2]. Tématické náplně jednotlivých částí NPV II budou vybrány z následujících okruhů:
- bezpečná, spolehlivá a ekologická energetika pro budoucnost,
- informační a znalostní společnost,
- kvalita a bezpečnost života,
- nové materiály a technologie,
- potřeby České republiky v sociálně-ekonomické oblasti.
[14]Tématické okruhy uvedené v předcházejícím odstavci představují soubory 27 prioritních témat. Počet témat bude během přípravy NPV II zúžen na přibližně 15a z nich pak budou vypracovány jednotlivé části národního programu (počítá se s třemi tématickými programy). Návrh struktury prioritních témat je detailněji uveden v příloze této národní politiky.
[15]Důraz při uskutečňování priorit je kladen na praktickou aplikovatelnost výsledků výzkumu a vývoje tak, aby tyto výsledky pomáhaly řešit potřeby občanů České republiky, zvyšovaly úroveň jejich života a umožňovaly jim orientaci a flexibilitu v dynamicky se rozvíjejícím společenském prostředí, které je silně ovlivněno integračními procesy.
[11]Důraz je při
uskutečňování priorit kladen na praktickou aplikovatelnost výsledků výzkumu a
vývoje tak, aby tyto výsledky pomáhaly řešit potřeby občanů České republiky,
zvyšovaly úroveň jejich života a umožňovaly jim orientaci a flexibilitu
v dynamicky se rozvíjejícím společenském prostředí, které je silně
ovlivněno integračními procesy.
Tématické a průřezové priority
NPVaV z roku 2000 zůstávají v platnosti při naplňování cílů dílčích
programů vypsaných v rámci Národního programu výzkumu I. Ministerstvo školství,
mládeže a tělovýchovy připraví soubor nových tématických a průřezových priorit
pro Národní program výzkumu II v roce 2005.
[11]Systémové
priority NPVaV jsou soustředěny do následujících klíčových oblastí:
-hodnocení
VaV,
-lidské
zdroje,
-usnadnění
mezinárodní spolupráce ve VaV,
-regionální
aspekty VaV,
-využití
výsledků VaV tak, aby v důsledcích podporovaly hospodářský růst a
vytvářely celospolečenské blaho.
Tyto klíčové
oblasti budou detailněji rozpracovány v rámci přípravy průřezových priorit pro
Národní program výzkumu II.
[16]Výběr národních tematických priorit výzkumu a
vývoje bude aktualizován v součinnosti s přípravou Národního
programu výzkumu IIIdalšího národního programu podle ekonomických
možností a
sociálních potřeb společnosti tak, aby byly podpořeny výzkumné směry s
nejvyšším potenciálem přispět k ekonomickému rozvoji ČR, jeho udržitelnosti a
ke kvalitě života obyvatel.
[17]K řešení výše uvedené problematiky bude
podpořena činnost odborného odborných pracovištpracovišťě,
které která se budoeu kvalifikovaně zabývat analytickými a výhledovými studiemi s
cílem připravovat podklady pro identifikaci národních priorit VaV a rozvojem
metodiky foresightu jako systematického procesu, jehož výstupem jsou informace
sloužící jako podklad pro strategické řízení.
[18]Resortní výzkumné programy svým zaměřením a svými prioritami doplňují Národní program výzkumu podle potřeb identifikovaných jednotlivými poskytovateli a podle principu optimálního využití veřejných prostředků alokovaných do oblasti VaV ve prospěch společnosti.
[h2]Resortní výzkumné programy svým
zaměřením a svými prioritami doplňují Národní program výzkumu podle potřeb
identifikovaných jednotlivými poskytovateli a podle principu optimálního
využití veřejných prostředků alokovaných do oblasti VaV ve prospěch
společnosti.
[19]NPVaV reaguje na rostoucí význam hodnocení
výzkumu na všech úrovních ve
všech vyspělých zemích. Zároveň se musí potýkat
s tím, že v případě hodnocení jde o vysoce složité a náročné
činnosti, které jsou označovány za jeden z nejslabších článků
soudobé politiky v oblasti výzkumu.bude třeba uskutečňovat v celé oblasti VaV na
vysoké úrovni a podle jednotné metodiky.
[20]Prosazovaný
systém Systém
hodnocení výzkumu v ČR bude respektovat světové trendy a využívat
nové poznatky a nejlepší zkušenosti z hodnocení výzkumu v jednotlivých
členských zemích EU rresp. OECD. Základními principy hodnocení
budou: multikriteriální přístup, prokazatelná odborná kompetentnost,
konkrétnost, transparentnost, nezávislost a objektivita. Současně se předpokládá
důsledné dodržování právních předpisů dané oblasti..
[21]V příštím období zejména půjde
zejména o vyšší
kvalitu:
a) průběžného vyhodnocování procesu realizace NPVaV a její úspěšnosti při žádoucím zvyšování celkové výkonnosti českého VaV,
b)
b) procesu
hodnocení výsledků výzkumu jako nástroje politiky sloužícího
k efektivnější alokaci veřejných prostředků na jednotlivé programy,
projekty a instituce.
[22]Při hodnocení realizace předkládané NPVaV budou
využity dosavadní výsledky a zkušenosti; předpokládá se však další prohloubení
v oblasti realizační, komunikační a metodologické. Zvýšená pozornost bude
věnována odpovědnosti za plnění stanovených cílůpolitikou uložených úkolů, kroků
a
opatření (analýza důvodů neplnění, přijatá opatření
k nápravě), analýze přetrvávajících problémů a posouzení účinnosti jednotlivých
nástrojů politiky a jejich uplatnění za daných podmínek. Do hodnocení politiky budou
více zapojeni nezávislí odborníci a výsledky hodnocení budou předkládány
k širší veřejné diskusi.. Na základě výsledků hodnocení zváží MŠMT Ministerstvo školství, mládeže
a tělovýchovy případný návrh aktualizačního dodatkuek platné národní
politiky. S ohledem na potřebu integrovat se do EU konkurenceschopným
způsobem budou přebírány indikátory a nástroje hodnocení používané v EU.
Výsledky hodnocení realizace NPVaV budou součástí analytického podkladu pro
přípravu další národní politiky.
[23]NPVaV klade při hodnocení
výsledků výzkumu důraz na jejich originalitu, přínos pro celkové poznání, inovační a aplikační přínosy (se
zřetelem k specifikám orientovaného a neorientovanéhojednotlivých typů
výzkumu) a na celou šíři sociálních funkcí a efektů výzkumu pro ekonomiku,
společnost, vzdělanost i poznání.
[24]Vyvážená pozornost bude
věnována zdokonalení procesů jak ex
ante hodnocení návrhů výzkumných programů a projektů, tak jejich ex post
hodnocení, které by hlouběji prokázalo skutečnou kvalitu a přínosy řešení a
účelnost vynaložených veřejných prostředků. Kvalitní vyhodnocení programů a
projektů vyžaduje stanovit jasně cíle výzkumu a vytvořit systém vhodných a pro
daný typ výzkumu adekvátních kritérií. Patřičná pozornost bude při hodnocení
věnována kritériím proveditelnosti.
[25]Hodnocení programů (Národní
program výzkumu, resortních programyů) se zakládá na vyhodnocení jejich příslušných
částí (tematických, průřezových a dílčích programů) shrnujícím (tematických, průřezových a
dílčích programů) shrnujících očekávané, průběžně a dosažené a skutečné výsledky
(ekonomické, sociální a jiné) jednotlivých zařazených projektů. Během řešení a
po ukončení všech projektů zařazených do programu budou příslušným ministerstvem
poskytovatelem
nebo koordinátorem
(např. u Národního programu výzkumu) předkládány vládě hodnotící zprávy včetně analýzy odhadu efektivnosti vynaložených finančních
prostředků.
[26]Při hodnocení projektů bude
využívána celá hodnotící škála tak, aby byla dostatečně diferencována kvalita a
úspěšnost řešení jednotlivých projektů. a byl minimalizován formální Celkově bude důsledně směřováno
proti formálnosti přístupů hodnotitelů, . proti redukciZvýší se důležitost ex
post hodnocení tak, aby se
nejednalo jen na o kontrolu uznaných
nákladů bez ohledu na výsledky řešení projektu a proti dalším dosud často
uplatňovaným pouhým administrativním zřetelům. Výsledky a poznatky
ex post hodnocení budou sloužit jako zpětná vazba při budoucím rozhodování o
výběru projektů a řešitelů. Informační systém VaV bude zahrnovat relevantní
informace o výsledcích projektů po ukončeném hodnocení. Žádoucí je též
dosáhnout potřebného konsensu ve vnímání toho, co je úspěšný a neúspěšný
projekt.
[27]Výsledky hodnocení (s
důrazem pak na výsledky dlouhodobého opakovaného hodnocení) budou rozhodujícím
kritériem pro rozdělování disponibilních finančních prostředků. Preferováni
budou ti, kdo kteří dosahují dlouhodobě lepších výsledkyvýsledků.
[28]S cílem dosažení celkově vyšší kvality hodnocení
výzkumu budou analyzovány používané postupy ve vyspělých zemích a
vybrané metodiky a indikátory budou aplikovány v našich podmínkách.
ČR se více zapojí do mezinárodních systémů hodnocení a šířeji ve větší míře bude uplatněn uplatňován benchmarking.
Zpracovávány budou též případové studie o „osudech“ vybraných projektů a
výsledků výzkumu. Všeobecně bude
velmi žádoucí bude dále kultivovat a zvyšovat
celkovou hodnotitelskou kulturu. Rovněž bude podporován rozvoj odborného zázemí
pro oblast hodnocení a další relevantní otázky výzkumné politiky.
[29]Všechny výzkumné instituce využívající institucionální prostředky budou pravidelně a náročně hodnoceny poskytovateli těchto institucionálních prostředků a případně dále zřizovateli, a to za účasti zahraničních odborníků i zástupců ústředních orgánů státní správy. Při jejich hodnocení je účelné pozornost věnovat nejen efektivnímu využití přijímaných veřejných finančních prostředků, ale i schopnosti těchto institucí na základě svých výsledků opatřit si a zhodnotit prostředky ze soukromé sféry.
[30]Hodnocení jednotlivých výzkumných pracovníků je
především vlastní záležitostí rozvoje samotných výzkumných institucí. Pro svou
účinnost musí mít v prvé řadě všestranně motivační charakter a , hodnocení musí být
propojeno s kariérním řádem a musí být pravidelné. Kromě kvality vlastní výzkumné práce, což je bezesporu nejdůležitější kritérium,Více
bude ohodnoceno i zapojení se
do mezinárodních výzkumných projektů a týmů. avedle Vedlepublikační aktivity
(hodnocené podle renomé příslušných časopisů a vydavatelství) budou budou nabývat na
rostoucím významu aplikační výstupy (patenty, atd.) ze soukromé sféry. Výsledky
hodnocení budou jednotlivými poskytovateli použity jako důležitý podklad pro
stanovení celkové výše institucionální podpory[M.B.3].
[31]Disponibilní lidské zdroje
jsou základním předpokladem takové úrovně rozvoje výzkumu a vývoje, která
umožní jak zvýšení konkurenceschopnosti české ekonomiky, tak rychlejší
modernizaci a kultivaci celé české
společnosti jako nezbytné podmínky jejího přechodu ke společnosti vědění.
[32]Systém vzdělávání ve výzkumu
a vývoje
vývoji založený
na postdoktorandských a jiných časově omezených pracovních místech se
v České republice (narozdíl od např. USA, kde většina postdoktorandů nachází později uplatnění
v průmyslu nebo i jiných sférách) může osvědčit až po vybudování
kompetitivní průmyslové základny a zvýšení mezinárodní konkurenceschopnosti
mladších pracovníků VaV.
(resp. zlepšení vzdělávacího
procesu umožňující tuto konkurenceschopnost získat). Jenom tak lze
zabránit kumulaci pracovníků střední generace na časově omezených a
nedostatečně ohodnocených místech nebo ohrožení jejich zaměstnanosti[M.B.4].
[33]Současný stav je charakteristický relativně vysokým věkovým průměrem pracovníků ve výzkumu a vývoji a absencí nejen mladé, ale především kvalitní střední generace. K rozvoji lidských zdrojů pro oblast výzkumu a vývoje je nutné plně využít i kapacit vysokých škol působících mimo hlavní město a podpořit budování regionálního výzkumného a vývojového potenciálu.
[31]Současný stav je
charakteristický vyšším věkovým průměrem pracovníků ve výzkumu a vývoji a
absencí nejen mladé, ale především střední generace. Rezervy lidských zdrojů
lze spatřovat v rozvoji regionálních vysokých škol i budování regionálního
výzkumného a vývojového potenciálu.
[31]Význam mobility [h5]roste vzhledem k tomu,
že se věda stává stále více globální záležitostí. Mobilita výzkumných
pracovníků bude podpořena i ze strany státu, a to jak uvnitř institucí a mezi
různými pracovišti uvnitř země, tak i v nadnárodním měřítku.
Vedle vypisování programů nebo částí programů podporujících
migraci (například formou hrazení nákladů na pobyty
českých vědců v zahraničí
a naopak
zahraničních v České republice)
bude migrace podporována i v rámci programů
EUK tomu
budou využity i příslušné programy EU.
[34]
[31]Organizace a instituce
výzkumu a vývoje se musí vážně zabývat vytvářením takových pracovních a
materiálních podmínek, aby se český výzkum stal pro studenty a vědce pracující
v zahraničí atraktivním. Budou rozšířena konkrétní opatření, např.
„překlenovací granty“, které stážistům usnadní přestup zpět do tuzemských
institucí. Odliv našich pracovníků lze v jisté míře kompenzovat
vyhledáváním a importem talentů ze zahraničí.
[35]Ke zvýšení konkurenceschopnosti by napomohly legislativní změny podporující intenzitu migrace vědců srovnatelnou se zeměmi EU.
[36]V souladu s dokumenty Evropské komise a
Evropského parlamentu a úkoly pro členské země EU se
bude odborná veřejnost zabývat více podmínkami pro širší prosazovat
uplatnění žen ve výzkumu včetně
jejich podpory[h6][M.B.7].Problematiku širšího uplatnění
žen ve výzkumu je nutno chápat jako uplatnění požadavku rovných příležitostí
pro muže a ženy a odbourávánímzažitých
stereotypů v dané oblasti. a
vývoji.
vztahujících se k tomu, jaká práce a které sociální role se hodí pro
ženy a které pro muže.
[31]
[37]Stále
narůstající věkový průměr pracovníků VaV v ČR bude komplexně řešen. Základní
prioritou je dostatečné hmotné zajištění kvalifikovaných pracovníků VaV a i
studentů doktorských studijních
programů oborů[M.B.8].
K dalším prioritám patří zvýšení prestiže VaV tak, aby se maximálně zvýšil
zájem mládeže o činnost v této
oblasti[h9]. .Rovněž bude vhodnou formou podporován zájem mladých lidí o VaV i na základních a středních školách
[38]Prosazování
široce mezioborového výzkumu lze podpořit zapojením českých pracovišť VaV do
mezinárodní spolupráce a především do evropských sítí excelencevýzkumných
organizací. Možnost zapojení českých výzkumných týmů a institucí do
mezinárodní spolupráce by však neměla být alternativou ke spolupráci mezi
tuzemskými subjekty v oblasti VaV, ale naopak rozšířením výzkumné a vývojové
činnosti s cílem dostat se k zařízením, technologiím,
procesům, metodologiím a infrastruktuře, které v jsou České
republice jsou dostupné obtížně nebo vůbec ne.
Důraz bude kladen na to, aby zapojení českého
VaV do mezinárodních struktur nevedlo k nežádoucí fragmentaci již vybudovaných
domácích výzkumných a jiných sdružení.
[39]Předkládaná politika VaV reaguje na příležitosti a rizika globalizace mimo jiné i podporou zapojování subjektů VaV z ČR do mezinárodních struktur a odbouráváním překážek pro mobilitu výzkumných pracovníků. Politika VaV bude podporovat zvyšování ekonomické motivace kvalifikovaných odborníků pro práci v oblasti VaV v ČR.
[40]Rychlost změn v globalizujícím se světě se zvyšuje. Udržení či dokonce zlepšení postavení ve skupině rozvinutých zemí vyžaduje rychlé a efektivní přizpůsobování se těmto změnám, a to včetně oblasti spolupráce ve VaV.
[41]Zapojení českého VaV do Evropského výzkumného prostoru je jednou z příležitostí, jak čelit rizikům globalizace. ČR bude po vstupu do EU nucena, kromě využití nesporných výhod otevřeného trhu, čelit konkurenčnímu tlaku vyspělých evropských ekonomik. Budoucnost našeho výzkumu je zcela nesporně závislá na schopnosti rychle a efektivně získávat nové poznatky a uplatňovat je v produktech konkurenceschopných na náročných trzích.
[42]Kritériem pro navazování a rozvoj mezinárodní
spolupráce ve VaV bude přínos pro společnost, ekonomiku, ale i systém VaV
(zapojování do sítí, zlepšování kvality přípravy mladých výzkumných pracovníků,
podpora účasti žen ve VaV, vztah VaV a společnosti a další), efektivnější
dosahování výsledků základního výzkumu atd. Zahraniční dokumenty včetně
materiálů EU uvádějí toto kritérium pod označením "přidaná
hodnota".
[43]Všechny mezinárodní spolupráce zabezpečované na vládní úrovni i spolupráce připravované, včetně účasti v nevládních organizacích, budou posuzovány na základě kritéria přidané hodnoty.
[44]Bude harmonizováno využití národních a zahraničních
finančních zdrojů pro výzkum a vývoj tak, aby při jejich současném využití byla
vytvářena co nejvyšší přidaná hodnota. Podporovat podle Podle reálných finančních
možností se bude uplatňovatnárodní spolufinancování
výzkumných nákladů zejména tehdy, pokud je podmínkou pro poskytnutí
zahraničních finančních zdrojů.
[45]Připojení ČR k rámcovým programům EU a plná účast subjektů z ČR na těchto programech otevírají možnost získat významnou přidanou hodnotu. Úspěšnost zapojení do uvedených programů nebude posuzována jen podle samotné účasti, ale i na základě dosažených výsledků a přínosů pro Českou republiku.
[46]K využití těchto možností budou posíleny informační
a poradenské služby pro subjekty ucházející se o účast v rámcových
programech EU. Považuje se za účelné podporovat i fázi podávání návrhu projektu
do rámcových programů. Prokázala se účelnost podpory infrastruktury pro VaV -
Národní kontaktní organizace a oborových a regionálních kontaktních organizací
pro rámcové programy EU (národní síť NINET). Tato
infrastruktura bude nadále podporována a rozvíjena.
[47]V oblasti mezinárodní spolupráce se státy, které
nejsou členy EU (třetí země), bude podporována spolupráce se všemi státy, s
nimiž jsou navázány tradiční styky na základě vzájemné prospěšnosti. [h11].
[48]Vstup do EU
představuje pro Českou republiku výzvu a příležitost k rozvoji ve všech
oblastech. Oblast výzkumu a vývoje je v Evropské unii a členských státech
předmětem speciálního zájmu jako záruka zvýšení kvality života (v tom
nejobecnějším smyslu slova) a předpoklad pro zvýšení konkurenceschopnosti
Evropy vůči zbytku světa. Oblast výzkumu a vývoje je výslovně zmiňována ve
Smlouvě o založení Evropské unie, v Amsterodamském znění, a to v článcích 163 až 173. Jde jednak o rámcové programy a dále o koordinaci
národních politik výzkumu a vývoje
(čl. 169
Smlouvy o založení EU, v Amsterodamském znění)[i].Přestože
se naše země účastní rámcových programů (v různém stupni přidružení) již od
roku 1993, 5. a zvláště 6. rámcového programu již s právy a povinnostmi, které
se de facto neliší od práv a povinností členských států, přinese vstup do EU
úkoly nové a změní se tak poněkud vnější podmínky. Tato změna souvisí především
s možností ovlivňovat dění již od samého počátku včetně
návrhů a formulování rámcových programů, návrhů a koordinace rozsáhlých
mezinárodních projektů V a V a jejich hodnocení.
[49]Česká republika zváží možnosti zavést opatření na
podporu nových firem, jejichž existence se odvíjí od výzkumného řešení (spin-off firmy) vyžadující součinnost
řady státních i soukromých institucí. Především se jedná o následující
opatření:
- zavést, případně posílit finanční podporu VaV nově vznikajících firem,
- vytvořit „přátelštější“ podnikatelské klima,
- rozšířit počet podnikatelských inkubátorů, zejména při akademických institucích,
-
zlepšit
znalosti vědecké obce o podmínkách podnikání, např. zavedením zvláštních
vzdělávacích programů,ů
- na úrovni institucí (AV, VŠ) zřídit orgány, schopné poskytovat odbornou podporu zájemcům o založení spin-off firmy,
-
upravit podmínky, za kterých mohou instituce VaV provozovat vedlejší
činnost, na úroveň, obvyklou v rozvinutých zemích..
[50]Naplňování cílů Lisabonského
procesu
strategie je
pro Českou republiku velkou výzvou. Má-li se ČR stát do roku 2010 součástí
nejprogresivnější a konkurenčně konkurenceschopné schopné evropské
ekonomiky, je potřeba velmi výrazně zvýšit účinnost procesů, vedoucích
k realizaci výsledků a
podpořit prioritně vše, co k realizaci vede.[M.B.12] Významnou záležitostí je proto podpora předsednictví České republiky
v programu EUREKA v období 2005-2006.
Mezi
hlavní nedostatky patří malý počet využitelných výsledků k podnikání,
nedostatek specializovaných odborníků na transfer a malá poptávka po transferu
výsledků VaV (z řady důvodů: jiné snazší a výnosnější podnikatelské
aktivity, nepřipravenost (neznalost) na straně podniků a nedostatek finančních
prostředků).
[49]
K řešení těchto problémů, zejména
využitelnosti výsledků, přispěje realizace této politiky.[h13]
[49]
[51]Utilizaci duševního vlastnictví, např. podávání
patentů, lze stimulovat vhodným nastavením hodnotících kriterií u všech typů
výzkumu, vedoucích v kratším či delším horizontu k praktickému
uplatnění. Významnou roli zde sehraje i nově zahajovaný Národní program
výzkumu. Poté, kdy byla zákonem č. 130/2002 Sb., o podpoře výzkumu a vývoje,
upravena možnost financovat patentovou agendu v rámci veřejné podpory VaV,
je nutno učinit další opatření, např. zdokonalit zákonodárství v oblasti
ochrany autorských právUtilizaci duševního majetku, např.
podávání patentů, lze stimulovat vhodným nastavením hodnotících kriterií u
všech typů výzkumu, vedoucích v kratším či delším horizontu
k praktickému uplatnění. Významnou roli zde sehraje
i nově zahajovaný hraje i objem podporovaného aplikovaného
výzkumu, který je v současné době v ČR výrazně podceněn. Částečnou
nápravu lze očekávat od zahájení Národního programu výzkumu, který musí býtbude
v podstatné míře
zaměřen striktně na orientovaný (aplikovaný) výzkum..Jeho podíl by
se měl postupně zvyšovat na úkor výzkumu základního. Poté, kdy
byla zákonem 130/2002 Sb. upravena možnost financovat patentovou agendu
v rámci veřejné podpory VaV, je nutno učinit další opatření, např.
zdokonalit zákonodárství v oblasti ochrany duševního
vlastnictví..
[52]Základní
výzkum představuje nejen příspěvek k rozvojije
zdroj,poznáníem poznání, ale i zdroj a
nezbytných a často fundamentálních informací především pro aplikovaný výzkum.
Výsledky základního výzkumu budou ve výraznější míře plnit inspirační funkci
pro další typy výzkumu, které jsou blíže praktické realizovatelnosti.
[53]Společenské
a ekonomické potřeby v oblastiřešené formou výzkumu, předevšímhlavně toho, kde
hlavním nebo prvním uživatelem výsledků bude státní nebo neziskový sektor
(například v oblasti vzdělávání a zdravotnictví), budou
realizovány především prostřednictvím aplikovaného výzkumu, který je již
relativně blízký praxi, ale umožňuje až stoprocentní financování
z veřejných zdrojů.
[54]Za účelem vyššího využití výsledků VaV v praxi budou nadále podporovány projekty financované částečně z veřejných a částečně ze soukromých zdrojů[h14]. Transfer technologií i zvýšení soukromých investic do VaV v České republice bude podporováno nejen programy, jak národními tak resortními, ale i [h15]zlepšením odpovídajících rámcových podmínek. Mezi tyto podmínky patří přístup k dostatečné nabídce vhodně kvalifikovaných lidských zdrojů, silná základna veřejného výzkumu, kultura podnikatelských iniciativ, vhodné systémy na ochranu práv duševního vlastnictví, prokonkurenčně orientované prostředí s pravidly příznivými pro výzkum, inovace a konkurenci, aktivní finanční trhy, příznivé makroekonomické a daňové podmínky.
[55]Se zahájením
Národního programu výzkumu I se otvírá otevřela možnost
zahraničním subjektům v oblasti VaV účastnit se tohoto programu za
předpokladu, že tyto subjekty nebudou žádat o finanční podporu z veřejných zdrojů[h16].
Předpokládá se tudíž uplatnění podílového financování řady projektů
v rámci národního programu, kde část nákladů na projekt bude financována
právě ze zahraničí. [h17].
[56]Realizace
národní politiky v prioritní oblasti transferu výsledků VaV do praxe bude
koordinována s realizací inovační národní inovační strategie ČR a mohou být při
tom využity nástroje uvedené s v této inovační strategii.
[57]Bude třeba podpořit předávání výsledků výzkumu především těmito způsoby:
a)
podporou
ochrany a šíření duševního vlastnictví a jejichvčetně institucionálního a ekonomického zabezpečení této oblasti,
b)
vazbou řízením
příslušných programů na
splnění kvalifikačních podmínek jejich budoucíchvysoce
kvalifikovanými manažerů
manažerya na těsnou
spolupráci spolupracujícími s orgány
místní či regionální
veřejné správy na
všech úrovních,
c)
vypracováním
systému vzdělávání pracovníků a rozvoje lidských zdrojů VaV v oblasti
transferu technologií především s využitím strukturálních fondů.,
d) vypracováním a dodržováním etického kodexu v této oblasti.
Navrhovaná
opatření k zabezpečení systémových priorit výzkumu a vývoje vyplývající z Akčního plánu pro Evropu:
A) Vypracování návrhů kariérních řádů výzkumných pracovníků s cílem usnadnit liberalizaci postupu pro přijímání, posuzování a rozvoj kariéry výzkumných pracovníků .
B) Získat pro výzkum více studentů, především zvýšením finanční motivace, a usnadněním mobility studentů.
C) Zvýšit atraktivitu zaměstnání ve výzkumu a podpořit mobilitu mezi vysokými školami a průmyslem.
D) Předložit vládě komplexní návrh hodnocení výsledků a efektivity výzkumu a vývoje.
E) Začlenění
České republiky do Otevřeného koordinačního
metodyprocesukoordinace(Open
method of coordination) národních
politik v oblasti výzkumu a vývoje jako celku i jejích částí.
F) Podílení České republiky na vytváření evropských technologických platforem.
G) Podpora účasti průmyslu a jiných zainteresovaných skupin na stanovení prioritních cílů veřejného výzkumu.
A) Definice a
podpora tzv. strategického výzkumu, tj. takového, jehož
vymizení by ohrozilo bezpečnost nebo jinou strategickou oblast, v souladu s postupy EU v této oblasti.
H) Zabezpečení,
aby posluchači posledních ročníků technických, ekonomických a přírodovědných vysokých škol
získalyi
základní informace o duševním vlastnictví a transferu technologií.
[58]V souladu s programovým prohlášením vlády byla tato národní politika připravena v úzké spolupráci se širokou odbornou veřejností. Tento dokument je vytvářen nikoliv pouze na základě potřeb VaV izolovaně od požadavků celé společnosti, nýbrž naopak napomáhá relevantní formou k naplňování potřeb občanů a nároků na kvalitu jejich života i vytváření celospolečenského blaha.
[59]Politika VaV bude i nadále připravovávána a realizována otevřeným způsobem za široké účasti zástupců a organizací jednotlivých sektorů VaV a zástupců uživatelů výsledků VaV.
[60]Institucionální a organizační uspořádání VaV, zaměření a pravidla státní podpory VaV nemohou být v delším období neměnná. V průběhu realizace politiky VaV bude sledována a vyhodnocována úspěšnost a efektivnost VaV v ČR (včetně vnitřních i vnějších podmínek pro jejich rozvoj) a včas budou navrhovány změny politiky a nástrojů pro její realizaci.
Opatření pro zvýšení pružnosti a výkonnosti VaV
jako celku budou mít přednost před skupinovými zájmy o stabilitu a vytváření neodůvodněných
výhod.
[58]
[61]Realizace politiky VaV i její nástroje jsou
jednoznačně definovány. Veškerá navrhovaná a prováděná opatření budou řádně
zdůvodněna a volně veřejně přístupná se všemi podklady, pokud možno on-line na
Internetu. Orgány a
instituce, které se budou podílet na realizaci politiky, jsou povinny
informovat odbornou i širší veřejnost. Orgány
sstátní
správy, instituce a organizace VaV musí předcházet vzniku podezření
z neobjektivního a nevhodnému lobbyismu při rozdělování finančních
prostředků včasným informováním široké i odborné veřejnosti a umožněním
svobodného přístupu ke všem informacím.
[62]Institucionální,
organizační a správní uspořádání prochází a pravděpodobně bude i v období
platnosti této národní politiky procházet změnami, z nichž některé vyplývají z
realizace této politiky. [h18]Při
přípravě opatření realizujících národní politiku a majících obecně platný charakter
(tj. dotýkajících se více resortů) nebo široký dopad se doporučuje
postupovat vytvářením konsensu a společnou koordinací přípravy prostřednictvím
pracovních skupin a koordinační rady nebo jiných pracovních a řídících orgánů.
Jelikož je však na druhé straně třeba udržet určitou rozhodovací schopnost a
funkčnost při řešení problémů spojených s realizací národní politiky, bude
využívána optimální cesta v určování počtu zástupců ve zmíněných orgánech mezi
šíří konsensu a funkčností.
[63]VaV není izolovanou oblastí, rozvoj VaV není
samoúčelný. Při přípravě dalších politik VaV bude věnována
zvláštní pozornost koordinaci s politikami pro jiné oblasti státního zájmu. O
zabezpečení těchto dosud opomíjených návazností budou usilovat i orgány a
instituce odpovědné za její realizaci.
[64]V souladu s výsledky a závěry uvedenými v Analýze dosavadního vývoje a stavu výzkumu a vývoje v České republice a jejich srovnání se zahraničím bude kladen důraz na posilování vazeb národní politiky výzkumu a vývoje s dalšími tématicky spjatými národními politikami. Ve vzdělávací politice se klade důraz na propojení VaV s pedagogickou činností především na vysokých školách. Realizace politiky VaV bude koordinována s realizací strategie rozvoje lidských zdrojů pro ČR, s realizací politiky hospodářské (průmyslové, energetické, proexportní), sociální, vzdělávací, zdravotní, zemědělské, bezpečnostní, informační, politiky životního prostředí, dopravní, kulturní a zahraniční. V budoucnu bude rovněž koordinována s inovační politikou, jejíž vznik je žádoucí urychlit.
[65]Posílení
koordinace vyžadují vyžaduje především přípravy a realizace národních
politik v těch oblastech, které se týkají institucí, center nebo zařízení jak
pro VaV, tak i k dalšímu účelu. Jedná se především o oblast
infrastruktury, kde se takto využívají knihovny, počítačové sítě a další
zařízení, vzdělávání (pedagogická centra) i oblast kultury
(např. museamuzea). Specifickým
požadavkem je vzájemná kompatibilita politiky vzdělávání a VaV ve formě a míře
propojení terciárního vzdělávání s výzkumem na vysokých školách.
[h19]
[66]Podpora VaV v ČR bude při vhodném zaměření a vhodných nástrojích, obdobně jako v zahraničí, i nástrojem politiky sociální, resp. politiky zaměstnanosti - realizace výsledků VaV přispívá k tvorbě nových, převážně kvalifikovaných pracovních míst.
[67]Podpora spolupráce výzkumných a vývojových institucí různého typu, včetně vzniku a rozvoje výzkumných center a komunikační a informační infrastruktury povede k efektivnímu využití integrovaného potenciálu státem podporovaného výzkumu a vývoje.
Navrhovaná opatření na podporu provázání a transparence přípravy i realizace národní politiky vyplývající z Akčního plánu pro Evropu.
JI)
Bude vytvořenzabezpečenaoOtevřená metoda koordinacetevřený
koordinační proces na národní
úrovni, která
budei založenýa na jednoduše
strukturované metodice a stávajících indikátorech, které budou plně
v souladu se souladu s evropským otevřeným koordinačním procesem v oblasti výzkumu a vývoje a srovnávánímsrovnávacími indikátory
(benchmarkingem) národních politik výzkumu a vývoje v rámci Evropského
výzkumného prostoru. Ze zhodnocení těchto indikátorů
bude vycházet i analytický podklad pro přípravu následující Národní politiky
výzkumu a vývoje v České republice ve
smyslu stejně jakéa periodické analýzyz oblasti
výzkumu a vývoje ve smyslu § 35
odst. 2b) zákona č. 130/2003 Sb., o podpoře výzkumu a vývoje.
[62]Nástroje
sloužící k naplnění cílů NPVaV jsou důležitou součástí této politiky
obzvláště v současné době, kdy reforma veřejného financování klade zvýšené
nároky na formování priorit veřejné podpory VaV a na postoje k barcelonským Barcelonským cílům.
V období platnosti národní politiky z roku 2000 byla byly vydány důležité
právní předpisy pro oblasti podpory a správy VaV. Tato politika
z nich vychází a řeší zejména zefektivnění využití strategických nástrojů
VaV.[h20]
[68]
[69]Vláda uskutečňuje svou NPVaV[h21], [h22] při koncipování střednědobého výhledu podpory VaV a pak každým rokem při přípravě a schvalování státního rozpočtu.
[70]Národní politika VaV ČR z roku 2000 vycházela ze závazku vlády dosáhnout v roce 2002 podílu výdajů státního rozpočtu na VaV 0,7 % HDP, skutečnost byla 0,54 % HDP. Nenaplnění vládou schválené výše výdajů bylo kritizováno Evropskou komisí a vedlo k tomu, že některé cíle politiky nemohly být splněny.
[71]Výše
prostředků na výzkum a vývoj pro období 2004- 2006 vychází se schváleného
výhledu státního rozpočtu do konce roku 2006 (usnesení vlády ze dne 1. října
2003 č. 984) s těmito cílovými ukazateli výdajů na jednotlivá léta v (v Kč a % HDP):
2004: 14 583 876 000 Kč (0,58% HDP)
2005: 15 814 297 000 Kč (0,59% HDP)
2006: 17 143 560 000 Kč (0,60% HDP)
Tyto výdaje neumožní výrazně překročit veřejné
výdaje na výzkum a vývoj ve výši 0,6% HDP v jednotlivých prvních třech
letech platnosti této národní politiky.
[62]Tato
politika vychází z předpokladu, že v letech 2004 až 2006 se bude státní
podpora výzkumu a vývoje pohybovat kolem hodnoty 0,60 % HDP.
Vzhledem k jen malému navýšení objemu výdajů na rok 2004 oproti
roku 2003 se zruší nebo podstatně omezí řada původně navržených nových aktivit.
[72]Při V následujícím
období platnosti národní politiky t.j. v období2007-2008
lze vycházet z variantního řešení:
a) výdaje budou růst výraznějším tempem (doporučený růst o 0,1 % HDP ročně) umožňující plynulé splnění požadavku upravit výši veřejných výdajů na výzkum a vývoj do roku 2010 vyplývajícího z cílů Lisabonské strategie (i za cenu, že prostředky na výzkum a vývoj budou navýšeny na úkor jiné oblasti), nebo
b)
růst výdajů v období 2007-2008 bude
pomalejší a Česká republika se bude muset
buď pouze přiblížit splnění té časti Lisabonské strategie, která počítá,
že v roce 2010 budou veřejné výdaje na výzkum a vývoj 1% HDP, nebo extrémněvýrazně
navýšit prostředky na tuto oblast v posledních dvou letech první dekády
21. století.
[73]stagnující výši podpory je primárním cílem politiky
podporu výrazně diferencovat podle dosažených výsledků výzkumu a vývoje, jejich
uplatnění a konkrétního přínosu.Při
relativně malému růstu výše podpory je primárním cílem politiky podporu výrazně
diferencovat podle dosažených výsledků výzkumu a vývoje, jejich uplatnění a
konkrétního přínosu.
[74]Vzhledem k značně omezené výši veřejných výdajů na VaV v tříleté perspektivě bude třeba hledat rezervy v omezení podpory málo perspektivních programů, rušení málo výkonných pracovišť atd. Stávající šíři výzkumu a vývoje nemůže Česká republika v dalších letech se stagnující veřejnou podporou zajišťovat.
[75]Kvalita a rozsah
výzkumné základny, včetně dlouhodobého výzkumu, jsou rozhodující pro dynamiku
ekonomiky založené na znalostech. Vzhledem k dočasně omezeným veřejným
prostředkům bude zapotřebí v prvé řadě udržet nadprůměrně kvalitní,
důležité a perspektivní stávající aktivity a dále především ty nové činnosti ve výzkumu a vývojie,. které by mohly vést
k úspěchu v mezinárodní konkurenci i praktické realizaci priorit VaV.
[76]Ve střednědobém výhledu na roky 2005 a 2006 dojde k nárůstu veřejných prostředků na výzkum a vývoj o částku převyšující 1 mld. Kč. Převážná většina těchto prostředků bude použita na financování Národního programu výzkumu II.
[77]Podíl soukromých výdajů nacelkových výdajích
celkových výdajích na VaV se
v posledních dvou letech relativně zvyšuje. Zároveň však podnikový sektor
své výdaje na VaV směřuje na krátkodobý komerčně využitelný VaV. Nedostatečné
investice do VaV perspektivních byť i rizikovějších špičkových technologií
stále snižují konkurenceschopnostbrání
růstu konkurenceschopnosti ekonomiky České republiky.
[78]Typy financování z
veřejných prostředků budou výrazněji rozlišovány než doposud. Základním
kritériem pro rozdělování veřejných prostředků se od roku 2004 od roku 2004 stanou jejich výsledky VaV. Cílem je získat
nástroj k vyhodnocování efektivnosti jednotlivých programů a dalších
aktivit VaV a jejich vzájemné srovnání. Při
prakticky nerostoucí podpoře VaV tento
bod nabývá zásadního významu.
[79]Dosud
tolerovanéPřípadné překrývání mezi
resorty, programy nebo v rámci jednotlivých aktivit výzkumných institucí
(ať mezi resorty, grantovými
agenturami, programy
nebo v rámci jednotlivých aktivit výzkumných institucíprojekty
/granty – centra - výzkumné záměry/) bude prověřeno z hlediska
možného úniku prostředků. Bude důsledně dbáno na to, aby chybějící výsledky
byly důvodem ke zrušení podpory, aby za pozdě uvolněné prostředky a nepořádky
na resortech byly uplatněny sankce atd.
[80]Zároveň s neplněním cílů NPVaV z roku 2000 ve výši státní podpory došlo k disproporcím mezi jednotlivými částmi výzkumu. Cílem politiky je po roce 2006 postupně částečně napravit tyto disproporce, zejména zvýšit nízký podíl podpory průmyslového výzkumu a vývoje na úroveň vyspělých zemí, a to s přihlédnutím k dosahovaným výsledkům.
[81]I při stagnaci současné
výši růstu veřejných výdajů budou odstraňovány vzniklé disproporce, objem
volných (disponibilních) prostředků je však malý a náprava potrvá řadu let. Větší význam než proporce jiných zemí budou mít
skutečné výsledky dosahované jednotlivými sektory.Proto
bude kladen důrazem na přehodnocení stávajících
výdajů.
[82]Principy politiky budou promítnuty do rozpočtu ve dvou rovinách. První z nich je zpřesnění údajů střednědobého výhledu (na úrovni rozpočtových kapitol) při přípravě rozpočtu na následující rok. Druhým je pak vlastní tříletý střednědobý výhled.
[83]Státní podpora VaV bude udržovat vyvážený poměr různých typů financování – od institucionálně podporovaných nosných výzkumných záměrů organizací, přes účelově financované granty pro jednotlivce či malé týmy až po projekty VaV v rámci tématických a průřezových programů Národního programu výzkumu či resortních programů.
[62].
Státní podpora
VaV bude udržovat vyvážený poměr různých typů financování – od institucionálně
podporovaných nosných výzkumných záměrů organizací, přes účelově financované
granty pro jednotlivce či malé týmy až po cílené projekty VaV v rámci
tématických a průřezových programů Národního programu výzkumu či resortních
programů. Současný poměr účelového a institucionálního financování zůstane pro
státní podporu jako celek zachován, tj. podíl institucionální podpory bude mírně vyšší.
[84]Závazek formulovat práva a
povinnosti zadavatele i uchazečů, resp. příjemců ve veřejné soutěži ve VaV byl
splněn nařízením vlády č. 88/2001 Sb., zákonem č. 130/2002 Sb., o podpoře
výzkumu a vývoje, a navazujícími nařízeními vlády č. 267/2002 Sb. a č. 461/2002 Sb. Tím
začalo období postupného přechodu (tak, jak budou končit projekty, zahájené
podle dřívějších právních předpisů), ve kterém se těmito procesy předpisy začne postupně
řídit celá oblast VaV.
[85]Rozhodujícím nástrojem jsou programy účelového financování VaV, jimi se realizují výzkumné priority národní politiky i resortních a regionálních politik VaV. Jako prioritní se označují velmi závažné problémy s jasně definovanými cíli, na jejichž řešení se zkoncentrují výzkumné kapacity a finanční prostředky, dosažení deklarovaných cílů musí být zpětně vyhodnotitelné.Důležitá je však i stimulační role grantově financovaného výzkumu, kterým bude i nadále podporován badatelský výzkum.
[84]Důležitou podmínkou úspěšnosti tohoto přechodu bude, zatím ne vždy běžné, přísné dodržování zákonem stanovených termínů pro
poskytnutí prostředků na VaV příjemcům.
[84]Rozhodujícím nástrojem jsou programy účelového
financování VaV, jimi se realizují výzkumné priority národní politiky i
resortních a regionálních politik VaV. Jako prioritní se označují velmi závažné
problémy s jasně definovanými cíli, na jejichž řešení se zkoncentrují
výzkumné kapacity a finanční prostředky, dosažení deklarovaných cílů musí být
zpětně vyhodnotitelné.
[86]Je nezbytné nepřipustit tříštění účelového financování VaV do řady programů, jejichž koordinaci není možné zajistit. Vynaložené úsilí na hodnocení tisíců drobných projektů nedokáže zabránit vzájemným překryvům či opakovaným řešením, zejména u projektů s nekonkrétními, obecně stanovenými cíli. Vyřešení tohoto problému může spočívat v jednotném výběru priorit, zavedení jednotné metodiky správy programů a hodnocení účelově využitelných prostředků na projektové i programové úrovni. Proto je značná část účelových prostředků vynakládána na národní programy, které mají předpoklady výše uvedené požadavky plnit.
[84]Dalším
prvkem účelové podpory VaV (s objemem cca 10-15 % objemu účelových prostředků)
se stane od roku 2006 Národní program výzkumu II, ,
kterým budou řešeny priority výzkumu na
období 2006-2011. resortní
Resortní programy budou orientovány na řešení
problémů jednotlivých odvětví. Mírně vzroste Poroste podpora průmyslového výzkumu a vývoje. a vývoje.
[87]
[88]Dlouhodobá výzkumná
aktivita konkrétní instituce je financována formou institucionální podpory
jejího výzkumného záměru. Práva a povinnosti poskytovatele a uchazečů jsou
vymezena zákonem č. 130/2002 Sb. a
navazujícími nařízeními vlády č. 267/2002 Sb. a č. 462/2002 Sb., ve znění nařízení vlády č. 28/2003 Sb. Výzkumná spolupráce institucí je
pak podporována účelovým financováním.
[89]Výzkumný záměr vymezuje předmět výzkumné činnosti včetně infrastruktury VaV, cíle, strategie, předpokládané výsledky a odpovídající náklady na činnost organizace v základním a aplikovaném výzkumu na období 5 až 7 let. Cílem institucionálního financování je zajistit dlouhodobý[h23] rozvoj výzkumu v dané organizaci.
[90]Hodnocení výzkumných
záměrů bude až na odůvodněné a předem schválené výjimky probíhat na oborovém
principu, . tedy vždy před jednou meziresortní oborovou komisí.
V hodnocení bude vedle odborných kvalit posuzována účelnost
vynaložených prostředků včetně možných vazeb výzkumných záměrů na granty,
projekty a další formy účelové podpory VaV.
[91]Nepřímá forma podpory
VaV, jako doplněk přímé podpory, bude v České republice prosazována
v míře, kterou ji umožňuje reforma veřejných financí, jako výrazný stimul
k zajištění 2% HDP na výzkum a vývoj ze soukromých zdrojů. Tuto výši
soukromých výdajů by
měly členské státy EU dosáhnout v souladu s Lisabonskou strategií a
Barcelonskými cíli do roku 2010. í.
[92]Budou vyhodnoceny vyhodnocenymožnosti uplatnění
některých nepřímých nástrojů podpory VaV a to v souladu s mezinárodními závazky
České republiky a normami EU. Především se jedná o tyto nástroje:
a) částečné osvobození od daně ze zisku pro
podnikatelské subjekty, které mají VaV aktivity,
b) vytváření daňově uznatelných rezerv na
rizikový výzkum (vlastní i nakupovaný),
c)a) odpisy,
db) stimulace růstu
rizikového kapitálu,
aby investovalinvestic do oblastí
výzkumu a vývoje, které jsou rizikové na návratnost a tvorbu zisku
(např. vzhledem k stále ještě výrazné vzdálenosti prováděného výzkumu od
vlastní realizace),VaV,
ec) osvobození od cla[3],,
fd) osvobození od darovací daně – placené
příjemcem,
ge) daňové úlevy na tržby za prodejpříjmy
z poskytnutí
práv k duševního duševnímu vlastnictví,
a to v souladu s mezinárodními závazky
České republiky a normami EU ,
hf) různé kombinace podpor MSPmalého a středního podnikání,
zaměstnanost, VaV aktivity, ekologie, problémové
regiony,
ig) zvýhodněné půjčky (zvýhodněné úroky),
jh) zvýhodněný pronájem státní/obecní regionální infrastruktury
k VaV aktivitám (zjednodušení přístupu k některým technologickým
zařízením, zkušebnám, nákup licencí státem (FSW) pro VaV
aktivity apod,
i) .
k) uplatnění zakázek pro VaV v rámci offsetů.
[93]Pokud by se v rámci reformy veřejných financí ukázala možnost výjimek pro jednotlivé oblasti v novém daňovém systému, bude jednou z těchto oblastí VaV s uplatněním některých výše uvedených nepřímých nástrojů. Je nezbytné, aby v případných budoucích právních předpisech, upravujících jednotlivé nástroje nepřímé podpory, byly dodrženy požadavky v relevantní právní úpravě Evropských společenství.
[94]Zákon č. 130/2002 Sb., o podpoře výzkumu a vývoje, je významným pokrokem. Přiblížil systém podpory VaV systémům obvyklým v členských státech EU. Zákon transparentně upravuje veřejnou soutěž ve výzkumu a vývoji, řeší úpravu vztahů mezi poskytovatelem a příjemcem podpory, úpravu vlastnických práv k výsledkům a využití výzkumu, kompetence ve správě VaV aj.
[95]K vytvoření příznivějších institucionálních podmínek pro intenzivnější a efektivnější rozvíjení výzkumu a vývoje přispěje připravovaný zákon o veřejných výzkumných institucích (VVI). Cílem tohoto zákona je transformovat neuspokojivou právní formu příspěvkových organizací na veřejné výzkumné instituce, které budou mít v zásadě obdobné postavení a jejich činnost se bude rozvíjet na obdobných principech jako veřejné vysoké školy. Tato nová právní úprava má zajistit především jasnou specifikaci statutu VVI, regulaci jejich zřizování a likvidace, větší samostatnost VVI v zaměření a provádění výzkumu, rozvíjení různých forem spolupráce VVI s vysokými školami a podnikatelským sektorem i větší transparentnost při využívání veřejných finančních prostředků.
[96]I když připravovaná reforma
veřejných financí může komplikovat zavedení nepřímých nástrojů podpory VaV, (daňová zvýhodnění, státní
podpora rizikového kapitálu apod.), předpokládá se průběžné
zavádění nepřímých [h25]nástrojů podpory v průběhu
reformy veřejných výdajů a zlepšování podmínek pro uplatnění tohoto typu
podpory. Zkušenosti řady zemí EU potvrzují, že nepřímé nástroje podpory jsou
nejvhodnějším nástrojem pro zvýšení investic podnikatelského sektoru do VaV.Nepřímá
forma podpory bude doplňovat přímou podporu – dotaci
v případech, kdy lze zajistit její adresnost a kontrolovatelnost.
[94]Ve vědě je určitou zárukou
kvality a úspěšnosti i osoba výzkumníka, resp. určité informace o ní, včetně
referencí, citace jeho třeba i nepublikovaných děl aj. Obecně je poskytování
informací o výzkumu a vývoji a o informačním systému i o centrální evidenci
projektů a záměrů výzkumu a vývoje a rejstřík informací o výsledcích výzkumu a
vývoje upraveno v zákoně č. 130/2002 Sb., o podpoře výzkumu a vývoje.
[97]Struktura systému VaV v ČR se postupně blíží struktuře převládající v zemích OECD. VaV v ČR ale vykazuje nižší pružnost, nedostatečné kapacity pro rychlý a efektivní transfer výsledků mezi jednotlivými úrovněmi výzkumu až k vývoji nových výrobků, technologií a služeb. V souladu s evropskými trendy se zvýší podíl vysokých škol na zdrojích pro základní výzkum i na celkové podpoře výzkumu a vývoje.
[98]Výzkum a vývoj se v současné době v ČR uskutečňuje na vysokých školách, v ústavech Akademie věd, v resortních výzkumných organizacích a v samostatných či nesamostatných pracovištích v podnikové sféře. Mezi lety 2000 a 2002 se zvýšil podíl celkových veřejných výdajů na výzkum a vývoj na vysokých školách. Existuje i nepříliš vysoký počet organizací VaV neziskového charakteru (občanská sdružení, obecně prospěšné společnosti). Podíl těchto neziskových organizací na celkových kapacitách VaV je obdobně jako ve většině zemí OECD nepříliš významný.
[99]Strukturu doplňují vědeckotechnické a technologické parky a business centra, ve kterých vznikají a rozvíjejí se malé firmy, zabývající se i výrobou a poskytováním služeb kategorie high-tech.
[100]
Vláda
podpoří další rozvoj spolupráce Akademie
věd ČR, vysokých škol a resortních výzkumných ústavů s podnikatelskou
sféroumezi všemi subjekty výzkumu a vývoje v České republice..
[101]
Další
rozvoj VaV na vysokých školách bude zřejmě založen na zvýšené podpoře vysokých
škol s vyšším rozsahem výzkumu a s lepšími výsledky ve VaV případně vynikajících týmů a
pracovišť na ostatních vysokých školách(„výzkumné
univerzity“ nebo „výzkumné fakulty“).. Veškeré
aspekty tohoto přístupu budou posouzeny v samostatné studii. Studie bude
projednána s reprezentacemi vysokých škol.
[102]
ČR
nemá odborné pracoviště, které by vypracovávalo podklady pro přípravu vysoce
odborných analytických a koncepčních dokumentů pro přípravu a realizaci NPVaV.
V EU jsou tato pracoviště součástí vědeckovýzkumné základny jednotlivých
členských států. V ČR obdobná pracoviště existují pro prakticky všechny
oblasti s výjimkou VaV, proto bude podpořen vznik těchto pracovišť i pro tuto
oblast. . Příprava potřebných podkladů výzkumného charakteru
pro přípravu analytických a koncepčních dokumentů bude zajištěna formou zadáním
výzkumného záměru.projektu.
[103]
K řešení přetrvávajících problémů VaV v ČR, ke kterým patří
nedostatečné přínosy VaV pro ekonomiku a společnost, nízká
nestejná úroveň hodnocení výsledků VaV,
přílišné rozmělnění zdrojů a kapacit VaV přesahující možnosti země velikosti ČR
aj., musí přispět i správní orgány s působností pro VaV
především jednotnějším přístupem k posuzovánívýsledků
jak na projektové, tak i
programové úrovni a to na základě obecně akceptovaných kritérií..
[104]
Předpokládá
se zachování platnosti zákona o podpoře výzkumu a vývoje z veřejných
prostředků (zákon č. 130/2002 Sb.) a zákona kompetenčního (zákon č. 2/1969
Sb.). K personálnímu zabezpečení plnění narůstajícího počtu úkolů
v oblasti správy VaV bude vedle výsledků probíhajícího auditu státní správy
využit ve správních
úřadech i
outsourcingi outsourcing[h26][M.B.27].
[105] Regionální struktura organizace výzkumného a vývojového procesu v České republice zůstává nadále podceněnou složkou. S ohledem na vstup do EU je nutno zohlednit skutečnost, že právě regionální aspekty výzkumného a vývojového procesu stojí ve středu pozornosti nového konceptu utváření Evropského výzkumného prostoru. Z věcného hlediska jde o:
a)
o organizaci
vazeb mezi evropskou, národní, regionální a lokální úrovní výzkumného a
vývojového procesu,
b) vazbu mezi jednotlivými úrovněmi veřejné správy ve vztahu k organizaci procesu výzkumu a vývoje v regionech a lokalitách,
c) nalezení vhodné míry subsidiarity mezi různými úrovněmi a strukturami organizace výzkumu a vývoje,
d)
stále
sílící roli regionálních univerzit vysokých škol v oblasti socioekonomického
rozvoje sídel a regionů,
e) stimulaci spolupráce mezi podnikovým sektorem a subjekty výzkumu a vývoje.
[106]Důraz na regionalizaci
výzkumného a vývojového úsilí je uplatňován ve většině členských zemí EU.
Předpokládá se, že tento přístup se stane běžným rámcem vědeckovýzkumné
politiky EU. Současný centralizační systém organizace výzkumu a vývoje v ČR
nedokáže efektivně zapojit místní a regionální
intelektuální a finanční potenciál do celonárodního souhrnu. Významná je role
vědy, výzkumu a vývoje v regionální politice, zejména ve smyslu dynamizace
sociálního a ekonomického rozvoje regionů. Výzkum a vývoj se tak stávají
podstatným nástrojem regionální politiky.
[106]
Důraz na
regionalizaci výzkumného a vývojového úsilí je uplatňován ve většině členských
zemí EU. Předpokládá se, že tento přístup se stane běžným rámcem
vědeckovýzkumné politiky EU. Současný systém organizace výzkumu a vývoje v ČR
nedokáže efektivně zapojit regionální intelektuální a finanční potenciál do
celonárodního souhrnu. Významná je role vědy, výzkumu a vývoje v regionální
politice, zejména ve smyslu dynamizace sociálního a ekonomického rozvoje
regionů. Výzkum a vývoj se tak stávají podstatným nástrojem regionální
politiky. Regionalizace by však neměla dále rozmělňovat
roztříštěnou strukturu universit a výzkumných institucí.,
ale měla by znamenat posílení VaV na regionálních universitách, aplikovaného
výzkumu vee
firmách v regionech
v regionech a popřípadě vznik poboček stývajícíchstávajících
etablovaných universit a výzkumných institucí.
[107] Vzhledem k nevýrazné organizačně-správní profilaci tzv. NUTS 2, tj. region složený z několika krajů (NUTS = Nomenclature of Territorial Units for Statistics), lze za vhodný koordinační orgán v českých podmínkách z pohledu potřeb VaV považovat region NUTS 3 (kraj) a to i přes výrazné disproporce v rozloze krajů a počtu jejich obyvatel.
[105].
Vzhledem
k nevýrazné organizačně-správní profilaci tzv. NUTS 2, tj. region složený z
několika krajů (NUTS = Nomenclature
of Territorial Units for Statistics), lze
za vhodný koordinační orgán v českých podmínkách z pohledu potřeb VaV
považovat region NUTS 3 (kraj) a to i přes výrazné disproporce v rozloze krajů
a počtu jejich obyvatel.
[108] Role krajských úřadů v rámci samosprávné působnosti bude spočívat zejména:
a) ve formulaci regionální strategie rozvoje výzkumu a vývoje a v distribuci finančních prostředků v rámci krajských rozpočtů pro podporu výzkumného a vývojového procesu,
b) v podpoře přístupu k národním i unitárním projektům výzkumu a vývoje, získávání prostředků v rámci strukturálních fondů EU a organizaci výzkumné a vývojové interregionální spolupráce na národní i mezinárodní úrovni,
c)
v
organizaci vědecko-technických a vývojových parků, zakládání, stimulaci a
řízení regionálních sdružení pro výzkum a vývoj, zakládání a podpora podpoře veřejných výzkumných
institucí,
d) v organizaci horizontální spolupráce mezi krajskými subjekty působícími v podnikatelské sféře, vědě, výzkumu, vývoji a vzdělání, neziskovými a veřejně prospěšnými organizacemi.
[109] Regionální úroveň je podstatným místem pro novou organizaci vztahů mezi podnikateli a výzkumně vzdělávacími institucemi, zejména po linii „spin-off“ nových efektivních podnikatelských subjektů, založených na aplikaci nových vědecko-výzkumných poznatků v podnikatelské praxi. Tuto formu organizace lze uplatnit i na úrovni větších měst a jejich spádových území, resp. při utváření mikroregionálně pojatých vědeckotechnických parků.
[110]
Zastoupení
univerzit v regionálních sdruženích pro podporu vědy, výzkumu a vývoje je
nutnou podmínkou pro překonání dosavadní komunikační bariéry mezi jednotlivými
aktéry regionálního rozvoje. Při trvajícím nízkém využití intelektuální
kapacity na lokální a regionální úrovni a vzhledem k její koncentraci v
hlavních politických centrech země je dynamizující role místně příslušných univerzit,
založených na
propojení kvalitního výzkumu a vzdělání, velmi nepominutelná.významná.
[111]
V Národní politice výzkumu a vývoje (NPVaV) z r.2000
byla zdůrazněna nezbytnost rychlé a efektivní komunikace mezi pracovníky státní
správy, organizacemi a pracovníky VaV, uživateli jeho výsledků a veřejností. V
řadě případů se tyto záměry daří naplňovat. Povinnost informovat o využití
prostředků na podporu VaV a dosažených výsledcích byla zapracována do zákona o
podpoře výzkumu a vývoje z veřejných prostředků (zákon č. 130/2002 Sb.,o podpoře výzkumu a vývoje). K přípravě zásadních dokumentů VaV
jsou vyhlašovány veřejné diskuse. O výsledcích diskuse, postupu přípravy a
konečném znění dokumentů je veřejnost informována. K informování je
využíván i Internet, např. stránka www.msmt.cz nebo www.vyzkum.cz.
[112] Význam oboustranné komunikace s veřejností roste. Veřejnost musí být zbavována obav z nežádoucích dopadů VaV (např. neefektivního vynakládání veřejných prostředků, výzkumu na lidských embryonálních kmenových buňkách a jeho využití atd.), musí nabýt jistoty, že veřejné prostředky na VaV jsou vynakládány k jejímu prospěchu, že VaV přispívá ke zlepšování kvality života. Vzájemná komunikace přispěje i k řešení etických problémů VaV.
[113] Zvláštní pozornost bude věnována tématům jako využití jaderné energie, využití embryonálních kmenových buněk k terapii, genetické inženýrství, informace o kvalitě a nezávadnosti potravin, globální změny ovzduší, apod., kde může docházet k obavám z důsledků aplikací nových objevů. Bez efektivního dialogu mezi VaV a širokou veřejností, vzniká ideální prostředí pro dezinterpretace, dezinformace a popř. i manipulace s veřejným míněním.
[113]
Formou specifických programů budou podporovány
aktivity zvyšující informovanost a spolurozhodování veřejnosti v oblasti VaV,
jako např. rozhlasové a televizní pořady, veřejné přednášky a konsensuální diskuse,
časopisy, soutěže, výukové materiály pro základní a střední školy, výstavy atd.
Do uvedených aktivit se musí zapojit i muzea. lze zapojit i muzea. Využit
bude i Internet.
[114]
[115] Zlepšování etické úrovně ve VaV probíhá stejně jako v jiných oblastech relativně pomalu. Stav stále ještě ovlivňuje silné podcenění etických aspektů života v minulém režimu, nedostatky ve vzdělávání a výchově nových generací. Stav samozřejmě ovlivňuje i skutečnost, že jen málo etických principů a postupů lze převést do formy právních předpisů. Stát je v této oblasti odkázán jen na výzvy, doporučení a podporu aktivit usilujících o zlepšení.
[116] Pracovníci VaV budou popisovat, zdůvodňovat a prezentovat jen zjištěné poznatky; nepřivlastňovat si výsledky jiných, vždy uvádět autory a prameny cizích poznatků; efektivně využívat prostředky, zařízení a přístroje poskytnuté na VaV.
[117] Vláda doporučuje organizacím a institucím VaV, které doposud nevydaly vlastní etické kodexy, aby tak v nejkratší možné době učinily. To samé platí i pro ustavení etických komisí.
[118] Vláda v rámci hodnocení VaV podpoří výměnu zkušeností a poznatků s tvorbou a uplatňováním etických kodexů ve VaV. Odpovědné orgány vlády uplatní návrhy a doporučení na zavedení nezbytných požadavků vyplývajících z etiky VaV do návrhu příslušných právních předpisů.
[119] Etické aspekty jednak VaV, jednak jakýchkoli lidských činností nesmí být opomíjeny na žádné úrovni řízení VaV. Příslušné orgány jsou odpovědné za dodržování etických aspektů při hodnocení návrhů projektů, výzkumných programů, výzkumných záměrů, jednotlivců, týmů, organizací i institucí, při rozhodování o poskytnutí prostředků na výzkum a vývoj.
.
[113]Etické
aspekty jednak VaV, jednak jakýchkoli lidských činností nesmí být opomíjeny na
žádné úrovni řízení VaV. Příslušnými orgány jsou odpovědné za dodržování
etických aspektů při hodnocení návrhů
projektů, výzkumných programů, výzkumných záměrů, jednotlivců, týmů, organizací
i institucí, při rozhodování o poskytnutí prostředků na výzkum a vývoj.
[120] Zvlášť náročné na vymezení etických principů jsou ty obory VaV, které jsou spojeny s neterapeutickými i terapeutickými klinickými studiemi, pokusy na embryích a zárodečných buňkách či s pokusy na zvířatech apod. Vydání etických kodexů a ustavení etických komisí je však v institucích a organizacích provádějících VaV v uvedených oborech zcela nezbytné.
[121] Etické záležitosti budou řešeny již v návrzích programů, podmínkách předkládání návrhů projektů VaV a výzkumných záměrů, v metodických pokynech pro jejich hodnocení, rozhodování o poskytnutí podpory, hodnocení jejich průběhu a výsledků.
[113]
Etické
záležitosti budou řešeny již v návrzích programů, podmínkách předkládání
návrhů projektů VaV, výzkumných záměrů, metodických pokynech pro jejich
hodnocení, rozhodování o poskytnutí podpory, hodnocení jejich průběhu a
výsledků.
[122] Eticky obzvlášť exponované experimenty týkající se například genetiky, embryologie, psychiatrie či udržování života výjimečnými technickými prostředky budou prováděny pouze na pracovištích akreditovaných a k tomu zaměřených.
J) Optimalizace kombinace různých finančních nástrojů s respektováním potřeb různých průmyslových odvětví a s respektovánímspecifik České republiky ve srovnání se zahraničím.
K) Předběžné a průběžné bilance přínosů ze strukturálních fondů, které regiony mohou získat na realizaci opatření v oblastech výzkumu a inovací.
L) Využití integrace zdrojů a spolupráce národních programů např. v rámci sítěERANET.
M) Podpora zakládání a rozběhové fáze podniků náročných na výzkum.
N) Posoudit zavedení některých výše uvedených podnětů nepřímé podpory pro zvýšení atraktivnosti kariéry ve výzkumu.
O) Posílení znalostí malých a středních podniků náročných na výzkum o možnostech využití poskytovaných forem přímé i nepřímé podpory.
P) Úprava zákonných i jiných norem a předpisů takovým způsobem, aby nebyly překážkou evropské spolupráce v oblasti výzkumu a vývoje a transferu technologií.
Q) Zlepšení účinnosti veřejné správy na podporu výzkumu a inovací koherentní kombinací různých politických opatření a podporou jejich vzájemného působení a kompatibility na evropské úrovni.
R) Hledání
a mapování technologických oblast, í v kterých právní zábrany nebo mezery v zákonech ztěžujících
zavádění nových technologií.
S) Podpora platformy pro vzájemné učení, která by podpořila regiony při dalším rozvoji jejich strategií výzkumu, ale s respektováním jejich specifických podmínek. Zvážit lzev dlouhodobější perspektivě i přípravu typologie regionů, metodiku pro srovnávací hodnocení regionální výkonnostiv oblasti výzkumu, vývoje a ve vztahu k inovacím.
[113]
[113]Eticky obzvlášť exponované
experimenty týkající se například genetiky, embryologie, psychiatrie či
udržování života výjimečnými technickými prostředky budou prováděny pouze na
pracovištích akreditovaných a k tomu zaměřených.
[123]
Infrastruktura VaV je tvořena buď rozptýleným a
strukturovaným nebo naopakkoncentrovaným
souhrnem zdrojů, služeb a lidského potenciálu, mezi kterými se
realizují komunikační vazby, vytvářející síťovou strukturu. Síťová struktura
slouží horizontální i vertikální spolupráci v oblasti výzkumu a vývoje
včetně spolupráce mezi základním a aplikovaným výzkumem a technologickým nebo
společenským užitím jejich výsledků v oblasti transferu technologií.
Základní funkcí infrastruktury výzkumu a vývoje je podpora, koordinace a
koncentrace potenciálu kapacit používaných pro výzkum a vývoj a jejich
propojování a sdílení.
[124]
Naplnění
základních úkolů infrastruktury VaV, vč. etně zajištění potřebných
unikátních zařízení a nezbytného transferu technologií si vyžádá přiměřené
finanční zajištění. Pro
efektivní a moderní fungování infrastruktury VaV bude hledán optimální model
veřejné podpory.Vybrané prvky infrastruktury, umožňující
propojování kapacit a sdílení zdrojů, budou v zájmu zachování jejich
kontinuálního rozvoje a nepřerušované dostupnosti garantovány dlouhodobým
financováním institucionálního charakteru.
[125] Hlavním smyslem existence moderní informační infrastruktury je zajištění podmínek pro efektivní spolupráci rozsáhlých vědeckých týmů, jejichž jednotlivé části mohou být i v různých zemích. Tuto spolupráci a sdílené využívání kapacit a zdrojů umožňují vysokorychlostní počítačové sítě a nověji gridy (rozvodné sítě). Ty představují novou generaci informační infrastruktury, která spojuje vysokorychlostní počítačové sítě, v ní zapojené výpočetní a datové kapacity, připojená unikátní zařízení a další služby. Gridy současně standardizují propojování různých zdrojů a tím je jejich využití, spolupráce v síti i budování a provoz infrastruktury snazší a hospodárnější.
[126] V průběhu následujících let ve všech vědeckých oborech i na jejich hranicích lze očekávat vznik distribuovaných výzkumných týmů. Jejich vznik povede k vyššímu tlaku na využití a další rozvoj informační infrastruktury včetně gridů. Jejich prostřednictvím se nejen zvýší efektivita vědecké práce (snížení redundantních výdajů, soustředění na skutečné kompetence jednotlivých složek takovýchto týmů, dopad na regionální rozvoj), ale i připravenost vědeckých týmů ČR k plnohodnotnému zapojení do ERA.
[127] V návaznosti na potřeby vytvářených výzkumných týmů bude explicitně podporována tvorba, provoz a dlouhodobý vývoj odpovídající gridové infrastruktury, bez ohrožení dalšího rozvoje základní vrstvy vysokorychlostních počítačových sítí.
[128] Budou podporovány aktivity vedoucí k zapojení ČR do celoevropské infrastruktury v oblasti počítačových sítí a gridů, včetně vynaložení dostatečných kapitálových prostředků pro národní složku mezinárodních gridů.
[129] Podpora intenzivního využití existující infrastruktury bude orientována na zamezení vzniku zbytečných duplicit, avšak regionální aktivity nebudou potlačovány, ale naopak usměrňovány k integraci do národních a nadnárodních struktur.
IV.3..3.
Informační systém VaV
Smyslem informačního systému výzkumu a vývoje (IS VaV) je
shromažďování a zpracovávání a zpřístupňování informací o výzkumu
a vývoji v České republice, který je financován (dotován) z veřejných
prostředků.
IS VaV bude rozvíjen jako součást infrastruktury VaV
v souladu s potřebami státní
správy v oblasti VaV a současně s potřebami uživatelské sféry a bude
vybaven uživatelskými nástroji umožňujícími mj. porovnávat dosažené výsledky
VaV ve vztahu k vynaloženým prostředkům.
IS VaV bude postupně harmonizován
se standardy EU prostřednictvím
zavedeného výměnného formátu CERIF a implementací formátu CERIF do IS.
Funkční a procesní propojení IS VaV
se systémem, který sdružuje reprezentativní metadata (katalogové záznamy) o VaV
projektech z řady evropských i mimoevropských zemí (CRIS), usnadní integraci VaV České republiky do
ERA a globálních vědeckých a výzkumných aktivit.
IV.3.2.1. Knihovny jako garant dostupnosti informačních zdrojů
IV.3.42.1.Knihovny
jako garant dostupnosti informačních zdrojů
[130] Knihovny jsou nedílnou součástí informační infrastruktury VaV. Jejich základním úkolem je zabezpečit tvorbu informačních fondů, dostupnost těchto fondů a dalších informačních zdrojů pro potřeby VaV, zprostředkovat jejich využití v co nejširším rozsahu a přispívat k vyhodnocování, šíření a aplikaci výsledků VaV.
[131] Podpora těchto funkcí a služeb bude podmiňována širokou spoluprací v rámci systému knihoven, propojeného komunikačními a výpočetními prostředky a zejména sdílenými fondy a službami fyzicky a virtuálně koncentrovanými.
[132] Dostupnost informačních fondů a zdrojů pro potřeby VaV musí být po právní stránce zajištěna zákony, které upravují náležitosti a autorskoprávní statut děl vznikajících jako výsledek výzkumu a vývoje (disertační a habilitační práce, výzkumné zprávy, aj.).
[133] Smyslem informačního systému výzkumu a vývoje (IS VaV) je shromažďování, zpracovávání a zpřístupňování informací o výzkumu a vývoji v České republice, který je financován (dotován) z veřejných prostředků.Prosazován bude princip otevřeného přístupu k vědeckovýzkumným údajům a informacím, vzniklým na základě podpory z veřejných prostředků.
[134] IS VaV bude rozvíjen jako součást infrastruktury VaV v souladu s potřebami státní správy v oblasti VaV a současně s potřebami uživatelské sféry a bude vybaven uživatelskými nástroji umožňujícími mj. porovnávat dosažené výsledky VaV ve vztahu k vynaloženým prostředkům.
[135] IS VaV bude postupně harmonizován se standardy EU prostřednictvím zavedeného výměnného formátu CERIF a implementací formátu CERIF do IS.
[136] Funkční a procesní propojení IS VaV se systémem, který sdružuje reprezentativní metadata (katalogové záznamy) o VaV projektech z řady evropských i mimoevropských zemí (CRIS), usnadní integraci VaV České republiky do ERA a globálních vědeckých a výzkumných aktivit.
[137]
Přijetí základní myšlenky ERA, tj. koncentrace lidského, finančního a
přístrojového potenciálu v nadkritickém množství kolem klíčových
výzkumných infrastruktur s cílem dosažení maximální „přidané hodnoty“,
vyžaduje vytvoření potřebných právních [h31]i finančních podmínek
jdoucích průřezově přes jednotlivé resorty a zaručujících na celostátní úrovni
maximálně transparentní rozhodování o každém konkrétním projektu.
[138] Současně je však nezbytné zajistit důstojnou dlouhodobou partnerskou účast na významných aktivitách zahraničních a mezinárodních velkých výzkumných infrastruktur vždy, kdy je to účelné, finančně výhodné, či dokonce jedině možné. K tomu je nutné efektivně využívat vlastní informační infrastrukturu.
[139]
Vhodným
zárodkem výzkumných infrastruktur v ČRse stanou vybraná mohou stát některá výzkumná centra.Jejich
účelem a cílem je zvýšení úrovně mezioborové i meziresortní spolupráce,
provázanost výzkumu s potenciálními uživateli jeho výsledků, úspěšnost
v mezinárodní soutěži, podpora kvalitativních změn ve vybavení
perspektivních týmů, efektivní využívání nákladných unikátních přístrojů a
zařízení i možnost uplatnění mladých odborníků.
[140]
Infrastruktura služeb VaV zahrnuje také služby a instituce, které samy
výzkum neprovádějí, ale VaV napomáhají, popřípadě zvyšují jeho účinnost a
efektivnost (např. poradenské kanceláře,
agentury apod., kanceláře/agentury pro administrativní a organizační
zabezpečení rozdělování veřejných příspěvků na VaV, hodnocení průběhu využití
těchto prostředků a dosažených výsledků, manažerské a podnikatelské poradenství
pro výzkumné pracovníky především z veřejných výzkumných organizací,
pracoviště/agentury pro ovlivňování
vztahů veřejnosti k VaV, vydavatelství a nakladatelství vědecké
literatury, kanceláře/agentury pro podporu mobility výzkumných pracovníků
apod.). Jejich podpora z prostředků VaV odráží podíl, jenž
slouží potřebám VaV. U některých služeb lze očekávat, že postačí
podpora jen na dobu založení a zahájení činnosti. Financování nově zakládané i
existující instituce může být poskytnuto jen na základě projektu / záměru
specifikujícího činnosti a služby dané instituce.
T) Podpora infrastruktury k přípravě a předávání informací, např. o nejlepších disponibilních technologiích pro rozhodující kategorie výrobků. Tyto informace umožní zadavatelům hledat technologie, které nejlépe odpovídají jejich požadavkům, především v oblastech zdravotnictví, životního prostředí, dopravy a vzdělávání, v kterých je veřejná správa často prvním zákazníkem.
U) *Řešení
možností zřizování
podnikatelských center se
vazbami na výzkum a vývoj, vědeckých parků hledáním nových typů partnerství
soukromého a veřejného sektoru.
V) *Mimořádná
podpora malých a středně velkých institucí a muszeí včetně spolupráce mezi nimi s ohledem na
jejich plnění regionálních požadavků a přístupů
v podpoře chápání vědy veřejností, a to
především u velmi mladé generace.
I. PREAMBULE
I.1. Význam VaV pro společnost,
význam integrace pro VaV
I.2. Český výzkum v kontextu Lisabonské strategie a
Barcelonských cílů
II. CÍLE A PRIORITY PRO ČESKOU
REPUBLIKU
II.1. Hodnocení V a V
II.1.1. Hodnocení realizace NPVaV
II.1.2. Hodnocení programů a
projektů
II.1.3. Hodnocení výzkumných
institucí a jednotlivců
II.2. Lidské zdroje
II.3. Mezinárodní spolupráce
II.4. Využití výsledků VaV v praxi
III. PRINCIPY A VIZE POLITIKY VaV
ČESKÉ REPUBLIKY
III. 1. Otevřenost, pružnost a
transparentnost při přípravě i realizaci
III. 2. Provázanost s jinými
oblastmi
IV. STRATEGICKÉ NÁSTROJE1211
IV.1. Financování a podpora VaV –
hlavní nástroj politiky VaV
IV.1.1.1. Účelová podpora VaV
IV.1.1.2. Institucionální podpora
a výzkumné záměry1413
IV.1.2. Nepřímá podpora VaV –
daňové, celní a jiné úlevy VaV
IV.2. Právní prostředí a
organizační struktura VaV, morálka a etika
IV.2.1. Právní prostředí výzkumu a
vývoje VaV
IV.2.2. Struktura systému VaV
v ČR
IV.2.3. Regionální aspekty struktury16
IV.2.4. Vztahy výzkumu a vývoje s
veřejností17
IV.2.5. Etika ve VaV
IV.2.5.1. Etika jednotlivců,
organizací a řízení VaV
IV.2.5.2. Etika ve specifických
oblastech VaV1817
IV.3. Informační a technická
infrastruktura VaV – podmínka moderního výzkumu a vývoje
IV.3.1. Infrastruktura VaV
IV.3.2. Informační infrastruktura
IV.3.3. Informační systém VaV
IV.3.4. Knihovny jako garant
dostupnosti informačních zdrojů
IV.3.5.
Velké výzkumné infrastruktury
IV.3.6.
Infrastruktura služeb
OBSAH21211921
I. PREAMBULE2
I.1. Význam VaV pro společnost, význam integrace do EU pro VaV.. 2
I.2. Český výzkum v kontextu Lisabonské strategie a Barcelonských cílů................ 3
II. PRIORITY A CÍLE PRO ČESKOU REPUBLIKU.... 4
II.1. Hodnocení V a V............. 5
II.1.1. Hodnocení realizace NPVaV..... 5
II.1.2. Hodnocení programů a projektů... 5
II.1.3. Hodnocení výzkumných institucí a jednotlivců6
II.2. Lidské zdroje............ 6
II.3. Mezinárodní spolupráce... 7
II.4. Využití výsledků VaV v praxi........... 8
III. PRINCIPY A VIZE POLITIKY VaV ČESKÉ REPUBLIKY... 10
III. 1. Otevřenost, pružnost a transparentnost při přípravě i realizaci....... 10
III. 2. Provázanost s jinými oblastmi..................... 11
IV. STRATEGICKÉ NÁSTROJE.... 11
IV.1. Financování a podpora VaV – hlavní nástroj politiky VaV12
IV.1.1. Veřejná podpora VaV......... 12
IV.1.1.1. Účelová podpora VaV......... 13
IV.1.1.2. Institucionální podpora................ 13
IV.1.2. Nepřímá podpora VaV – daňové, celní a jiné úlevy VaV14
IV.2. Právní prostředí a organizační struktura VaV, morálka a etika..................... 14
IV.2.1. Právní prostředí výzkumu a vývoje VaV................ 14
IV.2.2. Struktura systému VaV v ČR15
IV.2.3. Regionální aspekty struktury16
IV.2.4. Vztahy výzkumu a vývoje s veřejností17
IV.2.5. Etika ve VaV... 17
IV.2.5.1. Etika jednotlivců, organizací a řízení VaV17
IV.2.5.2. Etika ve specifických oblastech VaV......... 18
IV.3. Informační a technická infrastruktura VaV – podmínka moderního výzkumu a vývoje........ 18
IV.3.1. Infrastruktura VaV...... 18
IV.3.2. Informační infrastruktura............ ..19
IV.3.2.1. Knihovny jako garant dostupnosti informačních zdrojů.... 19
IV.3.3. Informační systém VaV ................ 19
IV.3.4. Velké výzkumné infrastruktury.............. 20
IV.3.5. Infrastruktura služeb.. 20
OBSAH ........ 21
[1]Regionální aspekty sice systémově patří do části II, ale z důvodu jejich věcné podstaty byly zařazeny do části IV.2., která popisuje mimo jiné i organizační strukturu VaV.
[2] Prioritní tématické okruhy byly připraveny metodou technology foresight na základě zakázky Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy udělené Technologickému centru AV ČR, které spolupracovalo s Centrem pro sociální a ekonomickou strategii při UK. Na přípravě prioritních témat se podílelo v panelových diskusích několik desítek špičkových expertů z oblasti výzkumu, státní správy i uživatelské sféry. Při určování priorit byla zohledněna nutnost zachovat tématickou kontinuitu mezi Národním programem výzkumu a NPV II a zároveň je kladen důraz na kompatibilitu národního programu s rámcovým programem EU.
[3] Po vstupu do EU však osvobození od dovozního cla nebude v národní kompetenci České republiky.
[i]
Doslovné znění čl. 169 Smlouvy: Při implementaci víceletého rámcového programu
Společenství může zajistit opatření, za souhlasu všech členských států, jichž
se to týká, pro účast ve výzkumných a vývojových programech podnikaných
několika členskými státy včetně účasti ve strukturách vytvořených pro provádění
takových programů.
[h1]Svých by bylo dobře, pokud by ase jednalo o NPVaV –
přivlastnění k podmětu věty.
[h2]Které další národní programy doplňují Národní program výzkumu? Doporučuji začátek vypustit a začít: Resortní …
[M.B.3] Doplnění na návrh dr. Nekvasila, člena RVV.
[M.B.4] Dohodnuté úpravy z 6.10. vypuštěny (pozice = místa), nebyla promítnuta diskuse (zde nejde o systém VaV, ale o systém vzdělávání ve VaV, což je dost rozdíl).
[h5]Co to je institucionální
mobilita? Je to
mobilita )(pohyblivost) výzkumných
institucí nebo jen standardní mobilita výzkumných pracovníků?
[h6]Odborník patrně vytuší, co
chtěl autor čříci, ale věta je
nesrozumitelná. Lze
oprávněně očekávat otázku, co je to institucionální podpora širšího uplatnění žen? Pokud jde o výzkumný záměr na
problematiku genderu, potopak to musí autor jasně a
srozumitelně vyjádřit.
[M.B.7] Opět viz porada 6.10., zde se chybně používá slovo „institucionální“ (viz pozn. Hronka).
[M.B.8] Návrh ing. Boušky.
[h9]Odstavec 36 čáastečně opakuje odstavce 32 a 35. Doporučuji
kapitolo II.2 pozorně přečíst, věcně a jazykově upravit
[M.B.10] Vypustit (event. spojit s předchozím odst. – říkají téměř to samé.
[h11]Doporučuji rozumně
spojit s odstavcem 43.Kritéria nemohou být jiná než v odst. 43,
proto vypuštěna druhá část věty.
[M.B.12] Ani pokud bychom uznali oba důvody (a ani to není pravda - viz Hronek) za hlavní, tak k podpoře rizikového kapitálu politika vůbecnepřispěje a k počtu MSP prakticky také ne.
[h13]škále – jaké, čeho? Celkové ekonomické úrovně, konkurenceschopnosti, korupce? Celý odstavec by měl být přeformulován. Hlavními problémy transferu v ČR není nedostatek a nezájem rizikového kapitálu a malý počet patentů, ale: není co přenášet (využitelných výsledků k podnikání je málo), chybí specializovaní odborníci na transfer, je malá poptávka po transferu výsledků VaV – opět z řady důvodů: jiné snazší a výnosnější podnikatelské aktivity, nepřipravenost (neznalost) na straně podniků a nedostatek finančních prostředků. Dle pozn. Hronka upraveno (MB).
[h14] Jazykově nepodařené –„za účelem podpory budou podporovány …“ upraveno (MB)
[h15]Na míru šité programy?? Navíc to nejde, to lze podpořit např. investičními pobídkami, ale ne programy VaV! (MB)
[h16]Opět nepříliš povedená věta. NPV I je programem rámcovým? Opraveno (MB)
[h17]Odstavec správný,ale patří do kapitoly o transferu? Pokud MŠMT nepředpokládá zásadní novelu zákona č. 130/2002 Sb. (který právě toto dost podrobně upravuje), pak poslední věta do politiky nepatří. (MB)
[h18]Doporučuji vypustit, je již v odstavcích 59 a 61.
[h19]Odstavec není moc srozumitelný. Poslední dvě věty vypustit, jsou již v odstavci 64.
[h20]Dovětek je téměř nesrozumitelný. Určitě se nechce říct, k zefektivnění přípravy a vydávání právních předpisůbudu využity finanční podpora a nepřímé nástroje podpory. Jestliže se chce říct, že budou novelizovány stávající právní předpisy nebo vydány předpisy nové, potom tato politika nic nenastiňuje. Zákon o VVI je snad téměř samozřejmostí, nikoli náznakem. Ano, původní formulaci bylo možné takto vykládat, upraveno (MB)
[h21]Co to je vědní politika? Pokud je to NPVaV, tak proč to tajit?
[h22]doporučuji vypustit. Dvě
roviny politika jako dokument )příprava, schvalování) a aktivity při její realizuaci.. Nepsaná politika má blízko
k interpretaci – kuloárová dohody, noční telefonáty, atd., atd. Ano, nyní je to lepší
(MB)
[h23]Co to je koncepční rozvoj výzkumu? Znamená to snad, že se v rámci výzkumných záměrů nezkoumá? Upraveno (MB)
[M.B.24] Marálka a etika nepatří ke strategickým nástrojům.
[h25]doporučuji vypustit. Některé nepřímé nástroje podpory mohou (musí) zavedeny novými nebo novelizovanými právními předpisy, jiné ne - , že to musí být v souladu správním řádem je samozřejmé.
[h26]Považuji za chybu, že nedostatečné personální kapacity ve správě VaV jsou v politice „řešeny“ jen touto větou. Považuji za mnohem větší chybu, že se problém personálních kapacit nedostane do připravovaných (probíhajících) auditu a reformy veřejné správy.
[M.B.27] Vedle důvodů v pozn. Hronka bylo navržené znění nesmyslně –k posílení lidských zdrojů ve správních úřadech zcela jistě nedojde, dojde a to již v r. 2004 k přesnému opaku (snížení počtu úředníků).
[M.B.28] Ani vztahy s veřejností nepatří ke strategickým nástrojům.
[M.B.29] Zásadní připomínka z 6.10. k tehdejšímu odstavci 98 nebyla v rozporu s rozhodnutím nám. Koláře přijata Tj. odst. 698 vypuštěn), ale jen mírně přeformulován a přesunut do stávajícího odst. 126–JAK JE TO MOŽNÉ?!!! Pro úplnost cituji býv. odst. 98 ve znění z 6.10.:
Z hlediska požadovaných funkcí infrastruktury výzkumu a vývoje je definice infrastruktury v současné době platných legislativních předpisechnepřijatelně zúžená tak, že vylučuje finanční podporu informační a komunikační infrastruktury. Žádoucí je zahrnout do infrastruktury VaV služby a činnosti umožňující koordinaci, koncentraci, propojování a sdílení kapacit a zdrojů nutných pro výzkum a vývoj. Rovněž by rozvoji infrastruktury prospělo rozšíření institucionální podpory i na infrastrukturu VaV. Zásadní připomínka. Již 7 x bylo dohodnuto vypuštění tohoto nepravdivého odstavce, předána (garantu M- Svobodovi, řed. M.Markovi aj.) podrobná vysvětlení atd. OČ JDE, PROČ NENÍ MOŽNÉ INSTITUCIONÁLNĚ PODPOROVAT INFRASTRUKTURU VaV (zákon č. 300/2002 Sb. v § 3 říká přesný opak) ???!!!
[h30]Doporučuji problém definice infrastruktury probrat na užším jednání. podle mého názoru definice v zákoně č. 130 není překážkou veřejné podpory informační infrastruktury
[h31] Legislativa je proces )lidé, organizace, činnosti spojené s přípravou a schvalováním zákonů.